Så firar du en hållbar jul
Ett betydelsefullt julfirande utan ekonomisk stress. Influeraren SaraLi Eder, även känd som Eko-ekonomen, ger sina bästa tips för hur man skapar en mer hållbar jul.
![start](https://storage.googleapis.com/jak-se/media/images/start.c51301e1.fill-1300x700.jpg)
Julklappar, skinka, pynt och gran. Förra året julhandlade svenskarna för drygt 22 miljarder kronor, enligt Svenskt Handel. Det traditionella julfirandet skapar en hel del stress för många – både ekonomiskt och psykiskt. Men det måste inte vara så.
SaraLi Eder är utbildad ekonom i grunden och för drygt tio år sedan startade hon Instagramkontot @eko_ekonomen där hon delar med sig av tankar och tips kring hur man kan leva ett rikt liv på ett sparsamt vis, med miljön och klimatet i fokus.
– Under julen överspenderar människor på ett sätt som skapar ekonomisk oro. Min drivkraft är att få folk att inse att man inte behöver ha det så. Man måste inte dras med i prylhetsen och jämförelsesjukan. Dessutom är ju klimat- och miljöproblematiken kopplad till överkonsumtionen, säger SaraLi Eder.
![image3 (kopia)](https://storage.googleapis.com/jak-se/media/images/image3_kopia.width-1000.jpg)
SaraLi förvandlade en gammal ljusstake i furu med trasig elektronik till en färgglad adventsljusstake med plats för riktiga ljus.
SaraLi är övertygad om att det går att fira en betydelsefull jul på ett hållbart sätt. Själv ger hon endast bort begagnat, hemgjort eller förbrukningsvaror i julklapp.
– Mina barn är vana vid det och så pass små att det inte hunnit bli känsligt. Jag brukar uppmuntra släktingar och vänner att köpa begagnat eller ge oss något de själva tröttnat på om vi byter klappar. Sedan blir det inte alltid så och då försöker jag ha ett öppet sinne. Även om de här frågorna är viktiga för mig vill jag inte att det ska bli problematiskt för människor vi umgås med. Och för varje år som går är det fler i min närhet som snappat upp att inte ge bort nya grejer. Det gör mig väldigt glad.
Julpyntet hos SaraLi är en mix av ärvda föremål, loppisfynd och hemmavikta änglar gjorda av havregrynskartonger.
– Det är vackert att låna in naturmaterial från trädgården eller dikeskanten. Jag klipper in lite enriskvistar och ett år sparade jag rönnbär som jag trädde upp på girlang tillsammans med barnen. Dessutom har vi turen att bo granne med en skogsägare som förser den lokala julmarknaden med granar som gallrats ut eftersom de står för tätt. Efteråt har vi kunnat ta över en.
![image4](https://storage.googleapis.com/jak-se/media/images/image4.width-1000.jpg)
SaraLi tillverkar gärna egna juldekorationer av spillmaterial.
Köper man gran rekommenderar WWF att välja en närodlad, ekologisk variant. Plastgranar bör undvikas eftersom de oftast tillverkas i Asien, består av PVC-plast och transporteras långa sträckor.
– Men äger man redan en plastgran är det förstås mest miljövänligt att fortsätta använda den. Sedan kan man fråga sig om granen behövs. Ska man fira jul hos en släkting kanske det finns en gran där, säger SaraLi.
När det kommer till julbordet är hennes allmänna råd att undvika matsvinn, oavsett kosthållning.
– Det är svårt att ha ett skarpt tonläge kring mat eftersom det är ett grundläggande behov. Dessutom är julen en högtid som många sparat lite extra till och vill äta något speciellt. Men se till att allt äts upp, och den som kan bör välja ekologiskt, vegetariskt och närproducerat. Köper man animaliska produkter bör de användas som krydda, inte frossas i. Personligen skulle jag aldrig köpa en utländsk julskinka, men av ekonomiska skäl förstår jag att vissa gör det.
På det egna julbordet försöker SaraLi duka fram så mycket egenodlat som möjligt.
– Mina julbordsfavoriter är stuvad grönkål, ägghalvor och ris à la Malta. Vi har höns, så äggen kommer hemifrån men tyvärr misslyckades grönkålsodlingen i år så det måste vi köpa.
Krig, inflation och lågkonjunktur. I år är julen lite extra tuff för många.
– Världen känns mörk på många vis. Därför är julen viktig – en tid för gemenskap, omtanke och glädje. Många kämpar i år och jag har valt att skänka lite extra pengar till olika välgörenhetsorganisationer. På mitt konto tipsar jag om hur man kan skapa en hållbar privatekonomi som går runt. När man nått det målet och har pengar över är det fint att hjälpa andra. Sen är det gratis att ge av sin tid, vi anordnar till exempel en julklappsbytardag för vuxna med den lokala församlingen.
SaraLi sparar för att skapa frihet och en långsiktig trygghet för familjen. Att placera pengarna på ett hållbart vis är viktigt.
– Det tog mig några år att inse att mina pensionspengar kan generera lika stor klimatpåverkan som flyget. Mitt råd är att skaffa en bra och hållbar bank, fundera över var ni placerar pengarna och välj så hållbara investeringar ni kan. Jag köper inte ens nyproducerade strumpor, eftersom jag inte vill att mina pengar ska gå till fossila industrier.
SaraLis gör det själv-julklappstips:
Återbruka plagg:
– Ge kläder, väskor och smycken nytt liv genom att sy om dem. Det blir också mer personligt.
Leksaksmat av spilltyg
– Leksaksmat är roligt för de minsta. Jag sydde en pizza av spilltyger som blev väldigt uppskattad.
Säljtjänst
– Ge bort din tid i julklapp. Hjälp en vän eller släkting att rensa hemma och sälja prylarna på nätet.
Snygg förvaring
– Jag tillverkade förvaringskorgar av gamla retro-bordslöpare som är både praktiska och en fin present.
![kläder](https://storage.googleapis.com/jak-se/media/images/klader.width-600.jpg)
Ge gamla plagg nytt liv.
![leksaksmat](https://storage.googleapis.com/jak-se/media/images/leksaksmat.width-600.jpg)
SaraLi sydde en pizza av gamla tyger.
![korg](https://storage.googleapis.com/jak-se/media/images/korg.width-1000.png)
Gamla bordslöpare blev snygg förvaring.
SaraLi Eder
Ålder: 35.
Bor: Mellösa, utanför Flen.
Familj: Maken Karl och barnen Ludvig 7, Amelie 5 och Rufus 2.
Gör: Driver instagramkontot @eko_ekonomen, jobbar ideellt med klimat- och miljöfrågor, driver mini-hemmajordbruk och arbetar med företagsekonomi.